Forestil jer vores planet uden dens folk.
Forestil jer, at alle mennesker simpelthen er forsvundet.
Dette er ikke historien om, hvordan det kan ske -
- men om hvad der sker med den verden, vi efterlader os.
På menneskets tid var vi tossede med biler.
Men nu fører alle veje ingen steder hen.
Detroit bryder sammen.
Og verden står over for et nyt slags olieboom.
Bizarre væsener overtager Texas' veje -
- hvor ingen husker Alamo, men meget kan ødelægge det.
Den store by er allerede på kollisionskurs med katastrofen.
Velkommen til Jorden. Befolkning: 0
1 TIME EFTER MENNESKET
Det er 1 time efter mennesket.
Overalt i verden pumper raffinaderier og kemifabrikker -
- stadig det ud, der drev biler og holdt fly i luften.
Tykke røgsøjler står op fra raffinaderier i Houston.
På menneskets tid løb 1/5 af USA's olie igennem her -
- for at dække et umætteligt behov for brændstof.
Hver dag forbrugte USA 20 mio. tønder olie.
Alt ser ud til at virke fint
men pludselig lyder alarmen Raffinaderierne har problemer.
Der er et problem i reaktoren, der nedbryder olie til petroleum.
Hvert raffinaderi har tanke
- hvoraf nogle rummer 75 mio. liter olie, der forsyner reaktoren.
1 time efter mennesket er en af tankene løbe! tør.
Når tanken er tom, bliver forholdene i reaktoren kaotiske -
-fordi reaktoren behøver en konstant tilførsel.
For at reaktorerne skal fungere, skal olien varmes op.
Uden nyt olie bliver raffinaderiet til en tidsindstillet bombe.
Uden mennesker er der ingen, der griber ind.
Temperaturen kan stige til tusindvis af graden
Reaktoren er ikke helt tom.
Farlige dampe, der kun bør brænde i en bilmotor, bliver hængende.
Stigende temperaturer sprænger reaktoren, så dampene eksploderer.
Ild suser gennem rør, der fører til en tank med færdig benzin.
Den antændes. Gnister og varme antænder endnu en tank.
Og så en til. I løbet af sekunder brænder hele raffinaderiet.
I 2005 omkom 15 arbejdere og 170 kom til skade i Texas -
- da benzindampe kom i kontakt med en gnist.
Efter mennesket er der ingen, der kan forhindre eksplosionerne.
Det kan brænde i et raffinaderi og så brede sig til andre.
Brandene opstår een ad gangen, men opstår oftere og oftere.
Brændstoffet, der forsynede folk forsyner nu et endeløst inferno.
3 DAGE EFTER MENNESKET
3 dage efter mennesket.
Et kæledyr i Texas har problemer.
Den kaldes en "lacy" og er ikke et normalt kæledyr.
Førerhund, hyrdehund og delvis ulv er lacyen den fødte problemknuser.
Med sin følsomme næse kan en Lacy dufte enhver mad.
Med sin slanke, atletiske krop hopper den nemt op på borde.
Den finder de sidste rester af mad i huset.
Alternativerne slipper op, og instinktet tager over.
Det første på menuen bliver katte. De er mange og ikke så smarte.
De render stadig rundt. En Lacy kunne sagtens dræbe en kat.
Det vil være nemt bytte.
Katte er en kilde til kød, men den må leder efter vand overalt.
En dryppende udendørs hane er en livline.
Når den holder op med at dryppe, må lacyen træffe et valg.
De kan godt tåle varmen, men de får brug for vand.
Den første opgave bliver nok at finde en vandkilde.
Uden føde og vand er ejerens hjem nu ubrugeligt.
Lacyen er en arbejdshund. Den vil ikke blive inden døre.
De er fremavlet til at drive grise og vildkvæg sammen.
Energien er belejlig i Texas, hvor det regner 89 cm årligt.
Vand bliver intet problem. Når det gælder mad, må den arbejde for det.
4 DAGE EFTER MENNESKET
4 dage efter mennesket Detroit ligger stille.
I bilens fødeby er der ikke længere nogen på vejene.
Der er heller ingen lastbiler, der kører gods til Canada.
Renaissance Center, delstatens højeste bygning, står tom.
6 km øst for centrum langs bredden af Detroit-floden
- ligger byens vandværk, hvor visse maskiner stadig kører.
Selv om kraftværkerne begynder at gå i stå rundt om i landet.
Når strømmen ryger skifter vi til generatorer.
Dieselen rækker til to dage -
- så på vandværket er alt, som det plejer. Selv uden mennesker.
De elektroniske tavler overvåger 1,9 milliarder liter vand i rørene.
Men i et liv efter mennesket lurer katastrofen.
Der er ingen, der kan åbne en vandhane.
Vi pumper vand i et system, der ikke bruges. Kapaciteten overgås.
Under byen er rør med en diameter på 1,2 m -
- fra 1800-tallet det svageste led i systemet.
De har bevidnet fødslen af Fords Model T -
- bilproducenternes opgang og produktionens nedgang.
Men disse rør er slidt op.
De bliver helt fulde og begynder at revne.
Katastrofen forværres af, at byen er bygget på ler.
Leret kan modstå vandet. Når leret er mættet, må vandet stige opad.
Trykket fortsætter med at stige og trykker imod gaderne -
- indtil fortove og gader giver efter.
3 meter høje fontæner gør Detroits veje til vandveje.
1 UGE EFTER MENNESKET
1 uge inde i et liv efter mennesket.
Mens olieraffinaderierne stadig brænder i Texas -
- står hundredtusindevis langhornet kvæg -
- på åbne rancher eller i lader overfor en krise.
De 800 kg tunge dyr har brug for frisk hø hver uge.
Uden mennesker til at føde dem, og indespærrede som de er -
- ser det ud til at være enden for dette kvæg.
Men disse store dyr er ikke urolige.
Hvis de vil, kan de vælte alting herinde -
- men de er så rolige, at de ikke behøver det.
De ved godt, de får hvad de behøver. De er glade.
Langhorn kommer fra spansk kvæg der bragtes hertil af Columbus.
Det er i deres blod at æde alt, hvad der findes.
De er planteædere og æder græs, men langhornene æder også -
- buske, løv og alt, hvad der skal til for at overleve.
De har også nogle knapt så hemmelige våben
De har hornene til at beskytte sig mod prærieulve og bjørne.
Det er ikke mange dyr, der vil op mod den slags horn.
Selv om individuelle langhorn har overlevet de første dage -
- er deres overlevelse som art stadig usikker.
I et liv efter mennesket forandres Texas hurtigt.
Oliebrande fortsætter deres ødelæggelse -
- San Antonio er døden nær, og dyr trives uventede steder.
2 MÅNEDER EFTER MENNESKET
2 måneder efter mennesket. Olien og benzinen er ikke slut endnu.
En ildstorm brænder stadig langs Houstons sejlrender.
På menneskets tid forarbejdedes 1 mio. tønder råolie per dag -
- hvilket er mere end noget andet sted i landet.
300 km vestpå ligger byen San Antonio -
- med sit vartegn: Alamo.
San Antonio-floden løber fredeligt langs gangstierne.
På menneskets tid var det byens mest populære sted.
Tidligere så fulde kontorer og hoteller -
- skuer ned over tomme pramme, der venter forgæves på turister'.
San Antonio-floden har skabt byen.
Floden har tiltrukket folk i århundreder.
Indianere kaldte deres besættelse for "Forfriskende Vande."
I et liv efter mennesket er tidevandet ved at vende.
Den er styret af mennesker nu. Vi har oversvømmelseskontroller.
Alt, hvad der står mellem floden og ødelæggelsen, er kraftig regn.
Og det er almindeligt i denne del af landet.
Midtvesten har tornadoer, vi har oversvømmelser.
Op langs motorvejen I-35 og hele vejen til Dallas.
I denne del af landet støder varm fugtig luft sammen -
- med koldere luft nordfra, hvilket giver hyppige regnstorme i Texas.
Halvdelen af verdens 12 største regnmængder på 48 timer -
- er faldet i dette område.
Ved første store regnskylle efter mennesket -
- ville området omkring gangstierne forsvinde som det første.
Bygningerne er opført i niveau med floden -
- der ligger 5 m under gadeplan.
Hvor floden drejer ind i centrum ved gangstiernes begyndelse -
- står en 3 ton tung sluse vagt.
I kan se renden i muren. Det er sporet, der holder slusen.
Den er lige over os og står åben nu.
Efter menneske! er der ingen, der kan sænke den.
I 1921 oversvømmede regnvand byens centrum -
- med 3 m vand og dræbte 50 personer.
Bag mig er floden kun 15 cm under fortovet.
Så det kræver ikke meget regn at hæve vandstanden -
- så restauranter og hoteller oversvømmes.
Imens, oppe i gadeplan -
- afventer Alamo, byens ældste bygning, angrebet i tavshed.
3 MÅNEDER EFTER MENNESKET
3 måneder efter mennesket er brandene løbet tør for brændstof.
Da verdens raffinaderier nu er ødelagte -
- vil 1,2 billioner tønder olie, blive liggende under overfladen -
- og aldrig mere drive menneskets maskiner frem.
I det centrale Texas har lacyen, der stak af-
- ingen problemer med at overleve uden mennesker.
Disse hunde har fundet en masse føde i det centrale Texas.
Lacyen ville nok hurtigt begynde at jage vildsvin.
På menneskets tid var der to millioner vildsvin i Texas.
Uden jægere til at holde dem nede, er bestanden eksploderet.
Det tager vildsvin 3 måneder, 3 uger og 3 dage at få unger.
Bestanden fordobles på fire måneder.
De kan få 13 unger per kuld. Det er en masse flæsk
Lacyens hyrdeinstinkter har vækket dens jagtinstinkter.
Labradoren er i 10 generationer blevet brugt som kæledyr.
Den har ingen jagtinstinkter. Den kan ikke fange noget.
En lacy har jagtinstinkt og løber ud og fælder byttet.
Den kan ikke selv tage vildsvin på over 19 kg, men det går fin! i flok.
Med uendelig adgang til føde ser lacyen ud til at klare sig.
6 MÅNEDER EFTER MENNESKET
6 måneder efter mennesket nyder et andet dyr den nye verdensorden.
Bæltedyret. Skjoldet af ben-plader og læderagtig hud -
- beskytter den mød rovdyr. Bortset fra et
På menneskets tid var dens farligste fjende trafikken.
Utallige biler og lastvogne susede af sled langs vejene.
Når de forsøgte at flygte, slog deres instinkt fejl.
Bæltedyret plejer at hoppe lodret op.
At hoppe en meter op i luften -
- virker godt mod rovdyr ved at skræmme dem.
Men når angriberen er en bil
- er mødet næsten altid dødbringende.
Ingen delstat havde flere dødsfælder end Texas -
- med sine 130.000 km veje.
Uden trafik er det bæltedyrene, der ejer vejene.
Uden mennesker vil bæltedyrene have et større territorium.
Menneskets forladte byer giver bæltedyrene nye områder.
Og de bliver ikke i Texas.
Selv på menneskets tid spredte de sig til Florida -
- vestpå til Nebraska og nordpå til sydlige Illinois.
Kun koldt vejr stopper dem.
De trives i klimaet i Texas, for vi har meget milde vintre.
De har ikke meget hår til at isolere dem, så de har brug for varmt vejr.
Er der varmt og lidt trafik, klarer bæltedyrene sig fint uden os.
25 ÅR EFTER MENNESKET
Et kvart århundrede efter mennesket -
- har klimaet i Detroit tæret på byens silhuet.
Det er svært at være bygning i Detroit pga. vejret.
Der er meget varme somre og meget kolde vintre.
Det fryser, tør, blæser
Det regner, der er is.
Det er lige ved floden, så luften er meget fugtig.
Der er ret åbent, så det blæser kraftigt.
På menneskets tid var Renaissance Center monument over bilindustrien.
I byen, hvor Henry Fords samlebånd gjorde bilen billig -
- fik hans barnebarn opført Renaissance Center.
20 år efter købtes hele komplekset, inklusive Michigans højeste hus -
- af General Motors, der engang var verdens største bilfirma.
Renaissance Center er et eksempel -
- på design fra 1960'erne og 70'erne.
Det er en stålramme med en yderside af glas.
Rammerne, der holder vinduerne, bygningens stålramme og glasset -
- udvider og trækker sig sammen og vibrerer på forskellig vis.
Resultatet er, at furerne mellem dem slides.
25 år uden mennesker har gjort bygningens atrium til en skov.
Selv om palmerne er døde -
- er indfødte træer, fx egetræer, flyttet ind i stedet.
Så længe bygningen giver lidt beskyttelse -
- lever der planter og dyr derinde Vilde hunde, ulve og jærve -
- trænger ind, og der udvikler sig et økosystem.
25 års forsømmelse har allerede ødelagt visse dele af byen.
Hvordan ser Detroit ud 40 år efter mennesket?
Det ved vi, fordel er allerede sket.
40 ÅR EFTER MENNESKET
40 år efter mennesket.
Detroit ligger i ruiner.
Den fremtid er allerede indtruffet i visse dele
hvor fraflytning har kostet fabrikker og boligblokke livet.
Fra 1900 til 1930 fik bilindustrien Detroit til at vokse vildt.
Befolkningen femdobledes til over 1,5 mio. indbyggere.
For 40 år siden blev Packards fabrik i Detroit forladt og er et trist -
- minde om en blomstrende bilindustri der gav byen liv.
Packard var synonym med luksus i form af cabrioleter og limousiner.
Men folk holdt op med at købe deres biler.
Tynget af gæld drejede Packard nøglen om.
Her er, hvad naturen kan gøre på 40 år uden mennesker.
I de 40 år uden mennesker har planter og dyr taget over.
Selv tage! er langsomt ved at blive til skov.
Se træerne langs væggen. Hvordan er de endt der?
Frø er blevet blæst herhen -
- og er fanget i de sprækker, der næsten altid findes langs mure.
Det her er gyldenris. Det er en pionerplante.
Den er meget gammel.
Den kan vokse næsten overalt.
Uden vinduer ser indersiden snart ud som ydersiden.
Vi er på fjerde sal i denne gamle bygning.
Her er det oprindelige trægulv. Det er bukket opad.
Træet er blevet vådt om vinteren, og har derfor udvidet sig.
Under træet er der en hel del jord.
Man kan se det her og her
Der sker det, at jorden blæser ind udefra.
Om 30-40 år er det meste af træet borte.
Så er der kun et stort blomsterbed tilbage.
Hvor arbejdere før samlede Packard-motor, gror der nu træer.
Mos er begyndt at kolonisere brædderne.
Imens gnaver det hårde klima i fundamentet.
Muren ved indgangen er på grund af frostskader -
- blevet bukket lidt til siden.
Da det skete, knækkede den skjoldet her.
Skjoldet er en klokke af tykt støbejern.
På den anden side af indgangen -
- ser vi den logiske afslutning. Her kan I se tykkelsen.
Bare tænk, at lidt vand og is, der trænger ind her, -
- kan trække det her i stykker og lave sådan nogle sprækker.
Klokken er næsten helt væk, fordi den er revnet i stykker.
Årstiderne har ikke været venligere mod de hjem, som folk ejede.
Da konkurrencen fra udenlandske producenter tog til -
- flyttede en million beboere fra byen mellem 1950 og 1980.
De efterlod sig store områder af forladte kvarterer.
Ud af byens 355 kvadratkilometer er 155 af dem ubeboede.
Der er kun grimme minder tilbage om tidligere elegance.
Denne bygning har stået forladt i 40 år.
Det hårde klima i Detroit fremskyndet forfaldet.
I dette tilfælde er det vinterens frost og tø -
- og de store regnmængder i år, der til sidst ødelagde bygningen.
Denne murstensbygning falder sammen ovenfra.
Vejret, især vand gennem taget, har ødelagt huset.
Vi ser på en bygning med meget solide mure.
Vand trænger ind, udvider og trækker sig sammen -
- og får muren til at løsne sig fra facaden.
Om 75 år vil bygningen blot være en ruinbunke.
100 år efter det er der intet tilbage.
Mursten og mørtel er mudder og kalksten. Det er nærmest jord.
Man skal være ekspert for at se, et der har stået et hus.
I det hårde klima tager det ikke lang tid for et hus at forfalde.
Skolen har været forladt i 2 år. Da befolkningstallet her daler -
- er der færre børn at undervise, så skoler lukkes.
En sommer og to vintre har forårsaget disse skader.
Malingen er indendørsmaling og kan ikke tåle vand.
Den kan heller ikke tåle store temperaturforskelle.
Loftet er af puds. Det er faldet ned -
- på grund af vand i klasseværelse! ovenover.
De kommende år vil resten af loftet falde ned.
Der sker det, at selve pudset samler snavs og frø.
Det giver ikke næring til planter, men det kan være en begyndelse.
50 ÅR EFTER MENNESKET
50 år efter mennesket.
Detroit, der før blev styret af bilfirmaer, styrter i grus.
El sled, der før producerede 15 millioner biler om året -
- ser nu selv samme biler forladte og forfaldne på gaderne.
Dækkene er flade, men gummi og syntetiske materialer holder længe.
Om 25 år til har klimaet i Detroit reduceret denne bil...
...til et skelet.
2400 km væk i San Antonio har regn oversvømmet gangstierne.
Fundamenter med vandskader får bygninger til at hælde -
- mens dynd og sand lægger sig i området.
Jeg kalder det "centimeter-døden". Det sker langsomt og snigende.
Floden er ikke så hurtig, men går igen og igen over sine bredder -
- hvilket fører dynd og sand ind, som lægger sig i området.
Bygningerne synker ned i det, men de gør det ujævnt.
Til sidst hælder en af bygningerne for meget
Alamos facade ser uberørt på fra sin høje plads i gadeplan.
Men en fjende angriber anlægget indefra.
På menneskets tid dominerede egetræer Alamos gårdsplads.
Vi har små egetræer. Egetræer kan blive meget store.
Grenene strækker sig udad -
- og grenenes vægt gør, at de støtter sig mod jorden.
Uden folk fil at dirigere grenene river de Alamos mure ned.
Grenen bag mig understøttes af en jernstolpe -
- for at holde den oppe. Uden mennesker til at beskære den -
- vil den blive ved med at vokse og vil til sidst knuse muren.
Egetræerne kaster også agern.
Dyr kommer hertil, og de fører frø med sig.
200 år efter at Alamo faldt for den mexicanske hær -
- erobrer en hær af træer igen stedet.
Alamo har ingen chance.
150 ÅR EFTER MENNESKET
150 år efter mennesket.
Da broen fil Ontario åbnedes i 1929 -
- var Detroits Ambassader Bridge med sine 564 meter -
- verdens længste hængebro.
Det var den mest trafikerede overgang mellem USA og Canada.
25 procent af alle varer mellem landene passerede her.
Når de lodrette kabler giver efter, kan intet længere krydse broen.
De lodrette kabler er udsatte for vind og vejr -
- og vibrerer ret meget i vinden.
De slides meget og kræver stor! vedligehold -
- af alle, der vedligeholder hængebroer.
I et liv efter mennesket er der ingen til at reparerer dem.
De svage steder er længst nede på kablet -
- hvor kablet er gjort fast i kørebanen.
De lodrette kabler hænger i to horisontale bærekabler.
37 stålwirer, der hver er 30 cm i diameter -
- væves sammen for at danne et bærekabel.
Når flere kabler knækker, forandres formen på bærekablet -
- der holder det hele oppe.
Fordel bærer ikke længere vægten jævnt.
Et til lodret kabel knækker, og en sektion falder i floden.
Et 50 m langt hul skærer gennem vejen til Canada.
I løbet af få sekunder falder de andre sektioner også.
I århundredet der kommer, ruller fremgangens hjul baglæns -
- mens bilindustriens sæde tilintetgøres.
150 ÅR EFTER MENNESKET
150 år efter mennesket.
I Detroit, lid! opstrøms for Ambassader Bridge -
- står det centrale tårn i Renaissance Center stadig.
Knuste ruder gør, at bygningen ikke holder på varmen fra solen.
Der ligger meget affald, og om vinteren danner der sig is.
Solen varmer ikke bygningen op -
- for det meste af glasset er væk.
En af de øverste etager mister til sidst sit greb.
Resten af tårnet styrter i grus og hiver en anden bygning med ned.
200 ÅR EFTER MENNESKET
200 år efter mennesket.
På skelettet af Ambassader Bridge hjælper de hvide bærekabler -
- med at vælte det, der står tilbage.
Det store kabel er forankret på begge bredder.
Når kørebanen er væk, bliver belastningen ujævn.
De store lodrette tårne bøjes ind mod landsiden.
Toppene spredes fra hinanden, og det belaster tårnene.
Tårnene giver til sidst efter -
- og de sidste spor efter en stor transportforbindelse forsvinder.
I San Antonio har floden slugt byen.
Hele San Antonios centrum -
- består af små bakker og rester af bygninger.
Alamo står stadig, men kun lige akkurat.
Lige som Cambodjas Angkor Wat -
- har mange års plantevækst denne bygning i et dødegreb.
Der er ingen, der husker Alamo. Og ingen der reparerer det.
Mens Alamo falder, kæmper et andet Texas-ikon videre.
Efter at være sluppet ud opdager kvæget, at historien gentager sig.
I 1800-tallet flygtede de fra de spanske missionærer.
Dyrene udviklede sig til dyr, der kan klare sig på egen hånd.
De fik lange ben og stærke hove, så de kan tilbagelægge lange afstande.
I det tidligere liv uden mennesker -
- fik de en genefisk alsidighed, som tjener dem godt nu.
Vi behøver ikke dyrlæger til dem. De modstår mange sygdomme.
Det gør dem tilpasningsdygtige uden os.
Meget mælke- og kødkvæg døde hurtigt -
-fordi de havde svært ved at føde uden hjælp.
Langhornene har ikke det problem.
Kalvene løber direkte. Når det gælder dyr, der overlever uden os -
- så har langhornene allerede bevist, at de kan.
200 år efter mennesket -
- er der millionvis af dem, lige som der var i 1800-tallet.
1000 ÅR EFTER MENNESKET
1000 år efter mennesket.
Langs Detroit-floden er dette, hvad der er filbage af motorbyen:
Store egetræer der skuer ud over vådområder.
I byen, der skabte den historiske V8-motor -
- varevogne og pickupper, er lyden af motorer for længst borte.
Men et sted findes der stadig amerikanske køretøjer.
Over 300.000 km fra Detroit står der tre månebiler fra Apollomissioner.
De står som næsten nye -
- fordi Månens omgivelser ikke angriber teknologi.
Der er intet vand, ingen luft og ingen aktiv geologi.
Alt, der står på Månens overflade, vil blive stående.
Det, der er tilbage efter Apollo, er i perfekt stand.
Alt, hvad der er tilbage af en civilisation med køretøjer -
- er disse ubevægelige genstande.
Dette liv efter mennesket er stille og roligt.
Tekster: David Ibsen www.sdimedia.com